Čtvrtina českých uživatelů a uživatelek riskuje s hesly, tvoří je totiž z osobních informací
Podle posledního průzkumu společnosti ESET zaměřeného na tvorbu a správu našich uživatelských hesel, považujeme za bezpečné heslo takové, které je dostatečně dlouhé, složité a jedinečné pro každou z využívaných služeb. Více než polovina z nás se však spoléhá na to, že si taková hesla bude pamatovat z hlavy – výsledky průzkumu byly vyrovnané v rámci všech oslovených věkových skupin.
Bezpečnostní specialisté v kontextu kybernetických útoků
však upozorňují, že právě ve snaze zapamatovat si heslo můžeme upozadit jeho
bezpečnost. Více než čtvrtina dotázaných totiž dále uvedla, že hesla tvoří také
z osobních informací. Ty mohou ale být dobře dohledatelné na internetu.
Hesla podle průzkumu nejčastěji tvoříme za použití kombinace
malých a velkých písmen a číslic (43 %). Téměř srovnatelné množství dotázaných
pak k těmto údajům přidává ještě speciální znaky (38 %). Výsledná podoba hesla
se ale dále liší – zatímco pětina z nás používá náhodný shluk znaků, písmen a
čísel (22 %) a necelá třetina pak tzv. heslovou frázi (30 %), čtvrtina
uživatelů a uživatelek stále tvoří hesla na základě osobních informací, jako je
například jméno domácího mazlíčka, datum narození anebo adresa (26 %).
Jednoduchá slovní spojení, jako je např. „heslo123“, používá 12 % dotázaných.
„Hesla stojí v první linii obrany mezi kyberútočníky a našimi
citlivými údaji.
Tyto údaje jsou pro ně velice cenné, protože je mohou zpeněžit nebo využít k dalším útokům. Útočníci se k nim snaží dostat třeba za pomoci škodlivých kódů, kterými jsou
typicky tzv. infostealery. Ty se řadí mezi spyware, který v Česku dlouhodobě sledujeme.
Podle našich dat tyto útoky stále mírně rostou, a to především ve vyspělejších zemích EU a v
USA, přičemž mezi oběťmi jsou především uživatelé a uživatelky operačního systému
Windows,“ říká Vladimíra Žáčková, specialistka kybernetické bezpečnosti
společnosti ESET. „Ještě před několika lety byla za silné heslo považovaná
náhodná kombinace velkých a malých písmen, speciálních znaků a čísel. Lidé tak
začali volit sice složitá, ale krátká hesla. Dnešní automatizované nástroje na
prolamování hesel využívané například v útocích tzv. hrubou silou ale dokážou
taková hesla uhodnout během několika minut. Lepší variantou je proto volit
např. heslovou frázi, která by ale neměla přímo souviset s našimi osobními údaji nebo informacemi o naší rodině a koníčcích – útočníci si je
totiž mohou snadno zjistit například z veřejných informací na sociálních sítích.“
Heslo si nejčastěji pamatujeme z hlavy
Samotní uživatelé a uživatelky hodnotí bezpečnost hesla
nejčastěji podle jeho složitosti (64 %), délky a také podle toho, zda je heslo
unikátní pro každou využívanou službu (obě kritéria shodně 26 %). Používání
bezpečnostní aplikace (například správce hesel) jako kritérium bezpečnosti je
důležité pro 24 % dotázaných. Pro 17 % z nich je však bezpečnostním kritériem i
to, zda je heslo dobře zapamatovatelné. Právě na otázku, jak nejčastěji si
dotázaní hesla pamatují, odpovídali, že z hlavy – v průzkumu to uvedla více než
polovina z nich (54 %). Specializovaný program pro bezpečnou správu
přihlašovacích údajů, tzv. správce hesel, využívá dle průzkumu jen 12 %
respondentů.
„Pamatovat si všechna naše hesla z hlavy je při dnešním množství služeb a účtů, které používáme, téměř nadlidský úkol. To může opět vést k tomu, že budeme
tíhnout k používání jednodušších hesel nebo stejného hesla
pro více účtů, což samozřejmě nahrává kyberútočníkům a snižuje se tím celková úroveň naší digitální bezpečnosti,“ varuje Žáčková.
Silné heslo: unikátní a posílené druhým faktorem
Pravidlo „jedno unikátní heslo pro jeden účet“ dodržuje dle
výsledků průzkumu čtvrtina z nás (24 %). Třetina (31 %) uvedla, že má několik
hesel, která pro přihlášení do různých účtů střídá. Necelá pětina (18 %) pak
volí způsob, kdy má několik hesel, které různě střídá podle povahy služby
(e-shop, sociální sítě, e-mail). Podobně 16 % dotázaných využívá stejný základ
hesla, ale doplní k němu pokaždé jiné informace. Jen jedno heslo do všech účtů
využívá 7 % respondentů, to je ovšem podle bezpečnostních expertů velice
riskantní.
„V průzkumu o používání hesel českými uživateli z roku 2021 vidíme, že klesl počet lidí, kteří unikátní hesla používají, z 32
% v roce 2021 na 24
% v roce 2024. Používání unikátního hesla pro každou službu je přitom jednou z nejdůležitějších zásad pro bezpečnost našich online účtů. Nezbytné je také využívání vícefázového ověřování, kdy je
při přihlášení kromě hesla vyžadováno ještě dodatečné ověření uživatele, např. kódem zaslaným v SMS či e-mailu nebo potvrzením přihlášení v ověřovací aplikaci,“ vysvětluje Žáčková.
Druhý faktor jako další prvek na posílení bezpečnosti svých
účtů využívá do důležitých služeb (například do online bankovnictví) polovina
dotázaných (48 %). Téměř kdykoli ho pak využívá více než třetina z nich (35 %).
Jen 6 % z nich pak uvedlo, že nemá důvěru v službu jako takovou – nechtějí
poskytovateli služby sdělovat své telefonní číslo nebo si stahovat další
aplikaci.
Uživatelé mohou k tradičnímu přihlašování pomocí hesla
využívat i přihlášení bez nutnosti jeho zadávání, např. pomocí otisku prstu.
Tento způsob přihlášení volí 44 % uživatelů a uživatelek. Rozpoznání tváře pak
využívá pětina z nich (21 %). Jako další metodu uváděli dotázaní i přihlášení
pomocí tzv. přístupových klíčů passkeys (11 %). Více než třetina z nás však
podobné způsoby přihlášení bez zadání hesla nevyužívá (35 %).
Přihlášení do účtů si rádi zjednodušíme, i když to není bezpečné
Jednou z dalších možností, jak přistupovat ke svým účtům, je
přihlášení prostřednictvím jiného účtu – například existujícím e-mailovým účtem
nebo účtem na sociálních sítích. Zde mají čeští uživatelé a uživatelky
rozporuplné názory na to, jak moc je takové přihlašování bezpečné. Přihlášení
prostřednictvím jiného účtu využívá více než polovina dotázaných, přičemž
třetina se domnívá, že se nejedná o příliš bezpečnou metodu (32 %). Další
čtvrtina si však myslí, že je to bezpečné a pohodlné (26 %). Zbývající třetina
dotázaných (30 %) tento způsob nevyužívá, protože ho nepovažuje za bezpečný.
Jednoznačněji se dotázaní staví k využívání možností
„zapamatovat přihlášení“ nebo „nikdy se neodhlašovat“. Tyto možnosti opět
využívá zhruba polovina dotázaných, ale více se jich kloní k tomu, že se
nejedná o bezpečné metody (38 %). Jako bezpečné vnímá tyto možnosti 13 % z
nich. Čtvrtina dotázaných nepovažuje tyto funkce za bezpečné a nevyužívá je (24
%) a pětina se vždy z účtu odhlásí (21 %).
„Takzvané sociální nebo jednotné přihlašování využívá
informace ze sociálních sítí k usnadnění přihlašování do služeb třetích stran.
Svoje přihlašovací údaje uživatel zadá pouze jednou a proces ověření jeho
identity pro další službu proběhne bez jeho dalšího zásahu. Rizikem tohoto
způsobu přihlašování ale mohou být výpadky služeb sociálních sítí nebo úniky
dat, se kterými se tyto sítě potýkají. Úniky dat nebo prolomení hesla k účtu na
sociální síti mohou vést až k neoprávněnému přístupu do vašich dalších účtů. Zejména v těchto službách tedy nezapomeňte aktivovat ještě ověření přihlášení dalším faktorem,“ dodává Žáčková.
Jak vytvořit silné heslo a chránit ho před kyberútoky:
1. Silné
heslo by mělo obsahovat nejméně 12 znaků, a to jak malá a velká písmena,
tak číslice a speciální znaky, které některé služby přímo vyžadují. Spíše, než
shluk náhodných znaků je bezpečnější složit z výše uvedených částí tzv.
heslovou frázi – větu, která dává smysl jenom vám. Heslo pak může vypadat i
takto: NaLouceUChatyRoste12Kopretin!
2. Nepoužívejte
k tvorbě hesel jednoslovné obecné výrazy ani osobní údaje a jména členů
domácnosti či domácích mazlíčků. Dávejte pozor také na příliš známé a
kultovní hlášky z filmů a texty populárních písní.
3. Pro
každý jeden účet byste vždy měli vytvořit pouze jedno heslo, které znovu
nepoužijete pro přístup do dalšího účtu. Hackeři získané přihlašovací údaje
dosazují pomocí automatizovaných útoků do různých účtů.
4. Neukládejte
hesla do internetových prohlížečů. Právě internetové prohlížeče bývají
často zranitelné vůči spywaru. Bezpečnou alternativou jsou správci hesel,
specializované programy, které bývají součástí moderních bezpečnostních řešení.
5. Všude,
kde je to možné, posilte bezpečnost svých účtů druhým faktorem – kódem z
SMS nebo ze spárované autentizační aplikace. Váš účet bude chráněný i v
případě, že útočník bude znát heslo.
6. Namísto
zadávání hesla pomocí gesta nebo v podobě číselného kódu zvažte bezpečnější
metody v podobě potvrzení otiskem prstu nebo snímkem obličeje.
7. I když
přihlašování prostřednictvím účtů na sociálních sítích může být pohodlnější,
zvažte jeho bezpečnostní rizika. A pokud se pro něj rozhodnete, nezapomeňte
ho doplnit o vícefázové ověřování.
Informace o průzkumu
Sběr dat byl realizován prostřednictvím aplikace Instant
Research agentury Ipsos ve dnech 8. až 14. března 2024 na 1000 respondentech v
České republice.
Zveřejněno: 04. 04. 2024